Pretraga tekstova
Sve općine i gradovi zainteresirani za taj oblik turizma mogu prijaviti svoja sela kako bi se obnovila te se u njima organizirao boravak i život
Pročelnik Upravnog odjela za turizam Splitsko-dalmatinske županije Joško Stella napominje da je ove godine izraženiji interes za ruralni turizam u Splitsko-dalmatinskoj županiji, ponajviše u Zagori, gdje svakodnevno bilježi i sve više investitora.
Objašnjava kako su razlog tomu moderna autocesta s odvojcima prema gradovima i općinama te radne zone. Kaže da to sve unosi novi dah života u zagorski krajobraz, baš kao i povratak ljudi na djedovinu koji sa sobom donose iskustvo, kapital i želju za obnovom baštine svojih predaka. Svi su uvjereni kako se u njihovu kraju sada više gradi i bolje živi.
»Svakodnevno primamo građane koji svoje objekte žele uključiti u ruralni turizam. Riječ je o vlasnicima kamenih kuća koji žive u gradovima. No, trebalo bi više sustavno raditi na edukaciji vlasnika objekata i djelatnika u turizmu. Doduše, već smo sufinancirali doškolovanje 15 turističkih vodiča za područje Zagore.
Inače, sigurnu budućnost u sklopu našeg agroturizma imaju i eko-etno naselja, njih 29 na području Splitsko-dalmatinske županije. Od njih je pet ili šest već na vrlo visokoj razini obnove. Sve općine i gradovi zainteresirani za taj oblik turizma mogu prijaviti svoja sela kako bismo ih obnovili, organizirali boravak i život u njima«, poručuje Stella.
Inače, kamene kuće su zaštitni znak Dalmacije. No, nitko još ne zna njihov točan broj u sve četiri dalmatinske županije, niti koliko ih je dosad obnovljeno. Pretpostavlja se da je njihov kapacitet samo u Splitsko-dalmatinskoj, Šibensko-kninskoj i Zadarskoj županiji veći od 20.000 postelja. To su kamene kuće koje se uz neznatna ulaganja mogu lako i brzo preurediti, jer nije riječ o urušenim objektima. Tako bi se u obnovljenim eko-etno selima dobili smještajni kapaciteti koji bi gostima bili zanimljiviji od onih u gradovima u vrijeme turističke sezone. Taj bi projekt bio i osvježenje na hrvatskom turističkom tržištu.
»Takav zajednički projekt dalmatinskih županija trebalo bi što prije ažurirati jer je zanimljiv, a bio bi opravdan i koristan za naše turističko tržište. Njime bi se nadoknadio i manjak smještajnih kapaciteta, a izbjegle bi se i izdašnije investicije u nove hotelske objekte u prenapučenim primorskim predjelima dalmatinskih županija«, kaže Stella.
Autor: Nedjeljko Musulin
Tagovi
Trenutno nema komentara. Budi prvi i komentiraj!
Agroklub® koristi internet kolačiće za pružanje boljeg korisničkog iskustva. Korištenjem stranica prihvaćate pravila privatnosti o kojima možete više saznati ovdje