Postite li određenim danima u mjesecu ili svakodnevno? Može imati svoje benefite po zdravlje, ali i negativne posljedice ukoliko se kontinuirano primjenjuje.
Jeste li već isprobali plan prehrane u kojemu se jede točno u određeno vrijeme dok se u određenim vremenskim razdobljima hrana uopće ne konzumira? Ti periodi se izmjenjuju u pravilnim razmacima i takav način prehrane naziva se povremeni post ili eng. intermittent fasting.
Post nije ništa novo, ali ono što jest je njegova sve veća popularnost kao alata za unaprjeđenje zdravlja te postizanje idealne tjelesne mase i dugovječnosti.
Kako na takav način prehrane gledaju nutricionisti saznaje portal foodfacts.news.
Nevena Pandža iz Poliklinike Vitalis navodi da se kod intermitentnog posta jede samo tijekom određenog dijela dana (16 h posta i 8 sati hranjenja) ili se određenim danima jedu minimalne količine hrane (5:2) što znači se da se post provodi dva dana u tjednu, a pet dana se jede prema uobičajenom ritmu.
Kako kaže, mnogi vjeruju da je superiorniji u postizanju gubitka kilograma u odnosu na druge metode i načine prehrane.
"Iako postoje dokazi koji sugeriraju da može biti učinkovit alat za poticanje gubitka kilograma, nije dokazano da daje bolje rezultate od bilo kojeg drugog pristupa kod smanjenog unosa hrane", tvrdi ova magistrica nutricionizma dodajući da je razlog smanjenja tjelesne mase kod ovakve prehrane manji unos kalorija općenito smanjenjem "vremenskog prozora za jelo" tijekom dana ili tjedna.
Smatra kako je bolje slijediti principe pravilne prehrane koja fokus stavlja na kvalitetu hrane te količinu koja odgovara potrebama ili cilju osobe.
Postoji, dodaje, mnogo skupina unutar populacije koje bi trebalo obeshrabriti od praćenja takvog pristupa, kao što su oni s poviješću poremećaja prehrane, osobe mlađe od 18 godina te trudnice i dojilje.
Ako vodite aktivan stil života i želite poboljšati svoju izvedbu tijekom vježbanja, takav način hranjenja može negativno utjecati na vaš trenažni proces. "Simptomi poput glavobolje i razdražljivosti zabilježeni su kod praćenja strogog posta", otkriva.
Vaše tijelo, pojašnjava, ima manje "goriva" pa se možete osjećati umornije nego inače ili imati problema sa spavanjem, a uz gubitak masnog tkiva može doći i do gubljenja većeg udjela mišićnog tkiva.
Pandža kaže da izrazito restriktivni unos može utjecati i na hormonalni balans kod žena, naročito ako imaju svakodnevnu intenzivnu aktivnost.
Prema njenim riječima, hormon stresa, kortizol, može se povećati tijekom posta što može negativno utjecati na reproduktivne hormone, a time na plodnost.
Zaključuje da su neka potencijalna poboljšanja zdravstvenih markera istaknuta u malim istraživanjima, no da ostaje nejasno jesu li ti benefiti rezultat samog posta ili su posljedica energetskog deficita. “Potrebno je još dugoročnih studija“, poručuje.
Branimir Dolibašić iz obrta za nutricionističke usluge Nutriskop mišljenja je da je to jednostavan i relativno raširen pristup redukciji tjelesne mase.
Kaže, riječ post je inače popularna, ali značenjem možda prenaglašena u ovom kontekstu pa bi više trebalo koristiti pojam vremenski ograničenog hranjenja kako bismo jasno razlikovali pravi post (dulji od 24 sata).
“Postoji nekoliko različitih tehnika, ovisno o odabranom vremenu nehranjenja koji može biti 12, 16, 18 ili 24 sata“, kaže ovaj nutricionist koji dodaje da rezultati mogu značajno varirati, od vrlo uspješnih do jedva primjetnih, ovisno o razlikama u zdravstvenom stanju, spolu i tjelesnoj građi.
Zbog jednostavnosti primjene, primjećuje, ima i relativno visoku stopu pridržavanja.
No, napominje da se ujedno tu krije i ključna opasnost jer ako sav fokus ode na vrijeme kad se jede ili prekida hranjenje, često kod nestručne primjene dolazi do prejedanja. “U utrci s vremenom do nastavka faze bez hrane lako se gube kontrole količine unosa“, upozorava.
Ističe da je osim biranja perioda bez hrane važno i koliko je prehrana u periodu hranjenja uravnotežena, pa za uspjeh ove strategije nije nevažno što i koliko će osoba jesti.
Istraživanja, tvrdi, pokazuju određene prednosti ovakvog načina prehrane u smislu poboljšanja metaboličkog zdravlja, primarno u smjeru bolje inzulinske osjetljivosti.
Prema njegovim riječima, prekidani post je tehnika koju smo nedavno "otkrili", a u stvarnosti je ljudska vrsta primjenjuje tisućama godina i naše tijelo je prirodno prilagođeno na periode bez hrane.
Ako se i zdrava osoba povremeno odluči na benefite ovakvog pristupa prehrani, neće biti štete, jer je kaže “prilično sigurna i neškodljiva“.
Kako je naša genetika već kodirana za takav stil života, naglašava, možemo očekivati i pozitivne koristi kalorijske restrikcije za dugovječnost, premda nemamo dugoročnih istraživanja koja bi mogla poduprijeti takvu tezu sa sigurnošću.
Na kraju zaključuje da prekidani post može biti dobar odabir, za neke više od drugih, ali varljiv po rezultatu.
“Kao i sa svim drugim stvarima u prehrani, dobro je prethodno potražiti savjet i provjeru kod nutricionista kako bi saznali je li to najbolja strategija za vas“, savjetuje zagrebački nutricionist.
Prema stručnom članku objavljenom od strane američke bolnice koja se osim medicinom, bavi i prehranom, postoji niz zdravstvenih dobrobiti povezanih s takvom praksom hranjenja poput poboljšanja krvnog tlaka, verbalne memorije, sportske izvedbe u smislu gubitka masti uz zadržavanje mišićne mase, sprječavanja pretilosti, a osobe s dijabetesom tipa II mogu također imati koristi od primjene.
S druge strane, u članku napominju i da se neki ljudi ne bi trebali pridržavati ovog pristupa, a to su, kao što je i nutricionistica Pandža navela, osobe mlađe od 18 godina, trudnice i dojilje, osobe s poviješću poremećaja s prehranom, ali, dodaju, i osobe s dijabetesom tipa I koje uzimaju inzulin.
Dok je sve veći broj, ističu, kliničkih ispitivanja pokazao da je povremeni post siguran kod osoba s dijabetesom tipa 2, nije bilo studija na osobama s dijabetesom tipa I.
Otkrivaju i da je neuroznanstvenik sa Sveučilišta Johns Hopkins, Mark Mattson, proučavao povremeni post 25 godina te da objašnjava: "Budući da osobe s dijabetesom tipa I uzimaju inzulin, postoji zabrinutost da isprekidani način hranjenja može rezultirati nesigurnim razinama hipoglikemije."
No, upozoravaju da se u svakom slučaju prije nego što primijenite ovakav načine prehrane ili bilo koju "dijetu", prvo trebate posavjetovati sa svojim liječnikom.
Tagovi
Autorica
Partner
Ul. Franje Kuhača 18,
31000 Osijek,
Hrvatska
e-mail: info@foodfacts.news
web: https://www.foodfacts.news/