Koncept je da se u nasad osnovne sorte jabuke posadi i sorta oprašivač.
Suvremeni zasadi jabuke i trešnje podižu se tako što u svakom redu s glavnom sortom najčešće svako dvadeseto stablo predstavlja sortu oprašivača. To je moguće ukoliko se u nasadu planira unošenje pčelinjih zajednica, najdalje 50 metara od nasada. Ovo su ustvari monosortni nasadi, gdje se sadnja organizira po blokovima.
Ako se podiže voćnjak s vrstom, odnosno sortom koja je samooplodna (marelica, breskva, plava šljiva, jagoda, malina, kupina, ribizla, borovnica) može se posaditi u cijelom voćnjaku samo jedna sorta. Nasuprot tome, u voćnjaku inkopatibilnih i samobesplodnih vrsta (jabuka, kruška, trešnja, badem, orah, lijeska, pitomi kesten, neke sorte šljiva), mora se pored tržišne vrijednosti i namjene voća voditi računa i o međusobnim odnosima oprašivanja i oplođenja predviđenih sorti.
Da bi se olakšala zaštita, prorjeđivanje, berba i drugi poslovi u voćnjaku, preporuka je da se podižu monosortni nasadi ili da se oni podižu s više sorti koje su slične otpornosti na važnije uzročnike bolesti.
Tendencija je da se najviše podižu monosortni nasadi jabuke, gdje se kao oprašivači pored sorti jabuke koriste i selektivni oprašivači podrijetlom od divljih vrsta jabuke. Koncept je da se u nasad osnovne sorte jabuke posadi i sorta oprašivač na način da je svako 25. do 35. stablo u redu osnovne sorte, sorta oprašivač. Stabala oprašivača je na ovaj način do tri posto u zasadu.
U svijetu se u posljednje vrijeme podižu monosortni nasadi jabuke, gdje se kao oprašivači koriste pojedine divlje vrste jabuke ili druge sorte jabuke kao svako 10. ili 20. stablo u redu s osnovnom sortom. Ova praksa je djelomično zaživjela i kod nas.
Za osiguranje kvalitetne oplodnje kod voćaka je vrlo bitan raspored oprašivača. On može biti: tri do četiri reda glavne sorte i jedan do dva reda oprašivača, što znači da je raspored oprašivača 3:1:3 ili 4:2:4.
U manjim zasadima se preporučuje sadnja oprašivača po šahovskom rasporedu (oko 10 posto stabala bi trebali biti oprašivači). Međutim, sadnja se može izvesti u blokove: u bloku je jedna sorta pri čemu se na svakih 20 metara unutar reda sade diploidne divlje forme jabuke koje imaju dobru klijavost (Malus floribunda, Malus zumy, Malus niedzweckiana). U modernim intenzivnim nasadima je preporuka ovakav sustav uzgoja da bi se olakšala zaštita, prorjeđivanje, berba i drugi poslovi u voćnjaku.
U svijetu, suvremeni nasadi oraha su monosortni. Tu se dozvoljava prisutnost do 10 posto ploda oraha drugih sorti, od oprašivača.
Napomena autora: Ovakva praksa monosortnih nasada voćaka ili voćarska sadnja po blokovima trebala bi se uvesti i u organskoj proizvodnji voća.
Tagovi
Autor